Az első világháborús veterán zsidó borbély a megszólalásig hasonlít országa diktátorára, Hynkelre. A borbély azonban háborús sérülése miatt egészen a harmincas évekig amnéziában szenvedett, ezért meglepetésként érik az időközben bekövetkezett változások. Állítólag Hitler e film láttán parancsot adott Ötödik Hadoszlopának Chaplin fizikai megsemmisítésére, amit Amerika hadba lépése akadályozott meg. A zsidó borbély és a diktátor kettős szerepében remeklő író-rendező - valóságkutató beállítottságához híven - nem politikailag, hanem emberileg, vagyis embertelenségében leplezi le a Führert: kisszerű, korlátolt és beképzelt alak, aki hatalmát mindezek leplezésére (is) használja, miközben gesztusai állandóan leleplezik. Az ő ellenpólusaként jelenik meg a film végén maszk nélkül békeszónoklatot mondó Chaplin, mint értelmes-érzelmes lény, aki Hitler pályájának felívelése idején (!) vígasztalt és mozgósított azzal, hogy egy senkinek ábrázolta az istenített vezért.
Egy lengyelországi gettóban a végsőkig elgyötört rabok számára a legnagyobb kínszenvedés, hogy teljesen el vannak zárva a külvilágtól, így semmit nem tudnak arról, mikor várható - ha várható egyáltalán - a szabadulásuk. Egyikük, Jakab Heym (Robin Williams) ezért kitalálja, hogy beszerzett egy rádiót, s a hírek a szövetségesek előrenyomulásáról tudósítnak. Jakab kezdetben ártatlan tréfának induló akciója azonban annyira felvillanyozza társait, hogy a férfinak rá kell ébrednie: csak a nem létező rádióból származó hírek képesek lelket önteni a rabokba. Ezért Jakab folytatja a hazudozást.
A 16. századi Velencében járunk. Bassanio fiatal, nemesi származású barátjától, Antoniotól egy nagyobb összeget kér kölcsön, hogy elhajózhasson Belmontba, és megkérhesse a szépséges Portia kezét. Azonban Antonio minden vagyonát bárkáinak szállítmányaiba fektette. Felkeresik hát a zsidó uzsorást, Shylockot. Bár Antonio korábban már többször kifogásolta az uzsorás lelketlen üzleteit, amiért Shylock neheztel is rá, most üzletet kell kötniük. Shylock feltétele: ha Antonio nem tudja időben törleszteni a kölcsönt, akkor kivághat egy fontnyi húst a testéből. Belmontban a szép Portia rémülten próbálja visszaverni a kérők hadát, mert ha bármelyikük is meg tudna felelni apja akaratának, az elnyerné a kezét és vagyonát. Megérkezik Bassanio és kompániája. A férfiből áradó kisugárzás azonnal magával ragadja, és elkezd reménykedni abban, hogy végre valahára megleli a tökéletes férjet.
Ernst Lubitsch 1942-ben megalkotta Hollywood leghíresebb komédiáját. A stáblistán csupa magyar név fémjelzi a lengyel opuszt, mely máig maradandó és minden alkalommal újra nézhető és mulattató szatíra. A helyszín Varsó, a Nemzeti Színház, a dátum 1939. A színházban náciellenes darabot próbálnak a színészek, melyet a lengyel kormány letilt, mondván, Hitlert nem lehet provokálni. Éppen ezért a színészek Shakespeare Hamletjét adják elő. Mikor Joseph Tura a nagymonológot mondja - "Lenni vagy nem lenni -, egy fiatal katona feltűnően feláll a második sorban, s eltűnik a színfalak mögött. A vezető színész először meghökken, sejtelme sincs, mi a valódi ok. A következő napokban minden egyes előadáson ugyanúgy megismétlődik a nézőtéri jelenet. Tura szinte belebetegszik, s még csak nem is sejti, hogy a katona a nagymonológ röpke ideje alatt feleségével, Maria Tura színésznővel találkozik az öltözőben...
A második világháború alatt a szülők egy vidéki rokonukhoz küldik kisfiukat, valahová Kelet-Európába. A nagynéni azonban váratlanul meghal, ezért a gyermek kénytelen teljesen egyedül és magára hagyva útnak indulni a vad és ellenséges világba, ahol csak a helyi szabályok, előítéletek és hiedelmek érvényesülnek. Útközben szörnyűségek sorozatát éli át, az emberi rosszindulatnak és gonoszságnak láthatóan nincs határa. Szó szerint a fizikai túlélésért vívott harcát a háború után egy másfajta harc váltja fel... A Festett madár egy mélyen drámai történet, amely egyik oldalon a szörnyűségek és kegyetlenségek, a másik oldalon az ártatlanság és szeretet közvetlen kapcsolatát elemzi.
Összegyűjtik a zsidó származású lakosságot a varsói gettóban. Czerniakow rabbi (Donald Sutherland) képviseli a 350 ezer kiközösített ember jogait és irányítja pénzügyeit. Egy tragédiával végződő túsztárgyalás után felkeresi őt Mordechai (Hank Azaria) és Yitzhak (David Schwimmer), a két fiatal tanár, hogy a közösség anyagi támogatását kérje a diákok. Palesztinába való kimenekítéséhez. A gettóból azonban váratlanul megindul a deportálás, és százezreket szállítanak el egy ismeretlen táborba.
Hőse, Jakie egy zsidó kántor egyetlen fia, aki arra rendeltetett, hogy kövesse a család többgenerációs hagyományát. Őt azonban a jazz ragadja magával. Amikor kiderül, hogy egy mulatóban énekel, dühös atyját és megtört szívű édesanyját hátrahagyva megszökik a szülői házból. Évekkel később az új néven (Jack Robin) elismert jazzénekessé vált fiú visszatér, hogy megbocsátást nyerjen. Ám mivel beteg édesapja továbbra is hajthatatlan, Jacknek választania kell négerré maszkírozott énekeskénti karrierje és zsidó identitása között.
A 16. században a cseh király (II. Rudolf) rendeletet adott ki miszerint a prágai zsidók hagyják el a várost, ezért az ottani rabbi agyagból gyúrt és mágia segítségével életre keltett egy emberi testet. Feladata a zsidók megvédése volt...
"I do not care if we go down in history as barbarians." These words, spoken in the Council of Ministers of the summer of 1941, started the ethnic cleansing on the Eastern Front. The film attempts to comment on this statement.
Set in tsarist Russia around the turn of the century and based on a true story of a Russian Jewish peasant Yakov Bog who was wrongly imprisoned for a most unlikely crime - the “ritual murder” of a Gentile child in Kiev. We witness the unrelenting detail of the peasant handyman's life in prison and see him gain in dignity as the efforts to humiliate him and make him confess fail.
Alex is an 11-year old boy who, during WWII, hides in the Jewish ghetto from Nazis after all his relatives have been sent to the concentration camp. The movie portrays the ghetto through his eyes.
Prague, during World War II. Hana Kaufmann, a Jewish ophthalmologist, marries Dr. Antonín Bureš, a Christian man. When her family is sent to the Theresienstadt concentration camp, their romance turns into a struggle for survival.
The history of the Warsaw Ghetto (1940-43) as seen from both sides of the wall, its legacy and its memory: new light on a tragic era of division, destruction and mass murder thanks to the testimony of survivors and the discovery of a ten-minute film shot by Polish amateur filmmaker Alfons Ziółkowski in 1941.
As curfew approaches, an everyday heroine risks it all in a smuggling operation from Nazi-occupied Poland.
Nagyvárad, Hungary, 1944. From February to June, Eva Heyman, a 13-year-old Jewish girl, wrote a diary describing the harsh conditions of her life under Nazi occupation. How would she have told her story if she had used Instagram?
In March 1943, twenty-year-old Ovadia Baruch was deported together with his family from Greece to Auschwitz-Birkenau. Upon arrival, his extended family was sent to the gas chambers. Ovadia struggled to survive until his liberation from the Mauthausen concentration camp in May 1945. While in Auschwitz, Ovadia met Aliza Tzarfati, a young Jewish woman from his hometown, and the two developed a loving relationship despite inhuman conditions. This film depicts their remarkable, touching story of love and survival in Auschwitz, a miraculous meeting after the Holocaust and the home they built together in Israel. This film is part of the "Witnesses and Education" project, a joint production of the International School for Holocaust Studies and the Multimedia Center of the Hebrew University of Jerusalem. In this series, survivors recount their life stores - before, during and after the Holocaust. Each title is filmed on location, where the events originally transpired.
In the nineteenth century a young Jewish woman living in the part of Poland controlled by Austria, meets an Austrian Count at a ball held by one of her father's business associates. After he rescues her from the unwanted attentions of a Polish army officer, they fall in love.
The Polish city of Lodz was under Nazi occupation for nearly the entire duration of WWII. The segregation of the Jewish population into the ghetto, and the subsequent horrors of the occupation are vividly chronicled through newsreels and photographs. The narration is taken almost entirely from journals and diaries of those who lived--and died--through the course of the occupation, with the number of different narrators diminishing over the course of the film, symbolic of the death of each narrator.
A deep dive documentary into the history of the Old Jewish Cemetery of Prague.